Žarošice a Fritigil ?
-
- Král
- Příspěvky: 1789
- Registrován: 28 říj 2009 11:55
- Bydliště: Kladno
- Been thanked: 1 time
Žarošice a Fritigil ?
29. V Žarošicích žije legenda o Fritigil
Zdroj: Slovácké noviny - týdeník
Datum vydání: 23.4.2010
Odkaz: http://slovacky.denik.cz/special_region ... _slovacko/
Číslo: 16
Strana: 5
Autor: Jiří Jilík a Bořek Žižlavský
Rubrika: Slovácko - Na Hradské S P. Františkem Přikrylem po stopách věrozvěstů (nejen) v Chřibech
Oblast: Regionální časopisy - Olomoucký a Zlínský kraj
Podle našeho průvodce ThDr. Františka Přikryla patřily k nejvýznamnějším cyrilometodějským lokalitám Žarošice a Uhřice. Zejména první obec na sebe po staletí soustřeďuje pozornost jako slavné mariánské poutní místo. V blízkém okolí je soustředěno několik dalších křesťanských památek, které samy o sobě by nebudily zvláštní pozornost, ale svou koncentrací v malém prostoru představují dávnou paměť těchto míst, z níž zůstávají lidem na počátku 3. tisíciletí srozumitelné pouze nevelké útržky. Tato paměť sahá do samých počátků pokřestění Moravy, tedy do doby před příchodem Cyrila a Metoděje.
Starou legendu připomíná sgrafitová výzdoba na obvodové zdi poutního areálu. Hrdinkou staré legendy je markomanská královna Fritigil (konec 4. stol.). (Známe ji i z Buchlova, jenž býval jejím sídlem a kde po ní podnes zůstala pojmenovaná jeskyně.) Fritigil získal pro křesťanství sv. Ambrož (340- 397), který ji obdaroval nejen poznáním víry, ale i soškou Panny Marie, jež je označována jako "Stará Matka Boží". Podle místní legendy sídlila Fritigil nějaký čas také na hradě Klášově nedaleko Žarošic. Pro sochu nechala vybudovat "mezi vinicemi" - rezidenci "Staré Matky Boží" a dbala na šíření její úcty. Rezidence přečkala staletí a byla zrušena až Josefem II. v r. 1782. Aby vzácná socha nevzala úhony, když se opuštěný kostel měnil v ruiny, přenesli ji obyvatelé Žarošic 11. září 1785 slavnostně do farního chrámu sv. Anny v Žarošicích. Zde je uctívána podnes místními i tisíci věřících, kteří každoročně toto poutní místo navštěvují.
O tom, že socha je prastarého původu hovoří fakt, že se o její existenci dozvídáme již v pramenech z 1. poloviny 14. století. Jsou tedy Žarošice jedním z nejstarších dochovaných poutních míst na Moravě.
Připravili Jiří Jilík a Bořek Žižlavský
Má někdo přehled o zdrojích v kronikách? Jak si nějak pamatuji, tak jméno Fritigil je jakýsi první dotyk křesťanství s naším územím.. Ale nijak podrobně. Tohle je pro mne nová zmínka, která je podle mne značně fabulovaná.
Zdroj: Slovácké noviny - týdeník
Datum vydání: 23.4.2010
Odkaz: http://slovacky.denik.cz/special_region ... _slovacko/
Číslo: 16
Strana: 5
Autor: Jiří Jilík a Bořek Žižlavský
Rubrika: Slovácko - Na Hradské S P. Františkem Přikrylem po stopách věrozvěstů (nejen) v Chřibech
Oblast: Regionální časopisy - Olomoucký a Zlínský kraj
Podle našeho průvodce ThDr. Františka Přikryla patřily k nejvýznamnějším cyrilometodějským lokalitám Žarošice a Uhřice. Zejména první obec na sebe po staletí soustřeďuje pozornost jako slavné mariánské poutní místo. V blízkém okolí je soustředěno několik dalších křesťanských památek, které samy o sobě by nebudily zvláštní pozornost, ale svou koncentrací v malém prostoru představují dávnou paměť těchto míst, z níž zůstávají lidem na počátku 3. tisíciletí srozumitelné pouze nevelké útržky. Tato paměť sahá do samých počátků pokřestění Moravy, tedy do doby před příchodem Cyrila a Metoděje.
Starou legendu připomíná sgrafitová výzdoba na obvodové zdi poutního areálu. Hrdinkou staré legendy je markomanská královna Fritigil (konec 4. stol.). (Známe ji i z Buchlova, jenž býval jejím sídlem a kde po ní podnes zůstala pojmenovaná jeskyně.) Fritigil získal pro křesťanství sv. Ambrož (340- 397), který ji obdaroval nejen poznáním víry, ale i soškou Panny Marie, jež je označována jako "Stará Matka Boží". Podle místní legendy sídlila Fritigil nějaký čas také na hradě Klášově nedaleko Žarošic. Pro sochu nechala vybudovat "mezi vinicemi" - rezidenci "Staré Matky Boží" a dbala na šíření její úcty. Rezidence přečkala staletí a byla zrušena až Josefem II. v r. 1782. Aby vzácná socha nevzala úhony, když se opuštěný kostel měnil v ruiny, přenesli ji obyvatelé Žarošic 11. září 1785 slavnostně do farního chrámu sv. Anny v Žarošicích. Zde je uctívána podnes místními i tisíci věřících, kteří každoročně toto poutní místo navštěvují.
O tom, že socha je prastarého původu hovoří fakt, že se o její existenci dozvídáme již v pramenech z 1. poloviny 14. století. Jsou tedy Žarošice jedním z nejstarších dochovaných poutních míst na Moravě.
Připravili Jiří Jilík a Bořek Žižlavský
Má někdo přehled o zdrojích v kronikách? Jak si nějak pamatuji, tak jméno Fritigil je jakýsi první dotyk křesťanství s naším územím.. Ale nijak podrobně. Tohle je pro mne nová zmínka, která je podle mne značně fabulovaná.
Re: Žarošice a Fritigil ?
Fritigil byla manželkou nějakého markomanského krále, která se doslechla o křesťanství a vyslala posla k milánskému biskupovi Ambrožovi pro další informace. Ambrož souhlasil, nabídl královnu přijmou u sebe, nebo jí poslat učitele. Druhé poselstvo od Fritigil už nenalezlo Ambrože mezi živými. Fritigil, její manžel a družina se odebrali do Panonie, kde Římu hlídali hranice. Svatý Ambrož umřel r. 397, což umožňuje tento z prvních kontaktů křestanství s českým územím (předtím možná ještě křesťanští římští legionáři) takto přesně datovat.
Příběh tímto způsobem podal životopisec sv. Ambrože Paulinus.
V literatuře o tom Charvát, Zrod českého státu, http://www.ivysehrad.cz/historie-a-lite ... u-568-1055, s. 21-22.
Malcolm Todd, Germáni. Nakladatelství LIdové noviny, 1999, s. 113-114. Děj popisuje trochu jinak. Jakýsi křesťan, putoval do země Markomanů nad středním Dunajem, byl přijat u dvora krále, zapůsobil na Fritigil svým výkladem o milánském biskupovi Ambrožovi. Fritigil požádá hosta, aby se zmínil u Ambrože, že chce být poučena o víře. Biskup poslal dopis, který měl sloužit i jako katechismus.
Podle textů u internetu byl Paulinus jáhen a osobní tajemník Ambrože, křesťan na markomanském dvoře byl římský kupec, Fritigil se po obdržení dopisu odebrala do Milána sama, kde ale už Ambrže nezastihla mezi živými. (např. http://www.cestoudoemauz.wz.cz/taf/knih ... cy_s_3.htm ). Chtělo by to mít k dispozici to dílo od Paulina, v češtině nevím, že by vyšlo.
O sošce tu nemám psáno nic, gotickou sošku s šaty ve francouzském stylu žerošicím věnovala Eliška Rejčka po. r. 1322, kdy obec koupila., to je ta soška přenášená r. 1785.,např. http://farnost.katolik.cz/krpole/poute/ ... 990306.pdf
Příběh tímto způsobem podal životopisec sv. Ambrože Paulinus.
V literatuře o tom Charvát, Zrod českého státu, http://www.ivysehrad.cz/historie-a-lite ... u-568-1055, s. 21-22.
Malcolm Todd, Germáni. Nakladatelství LIdové noviny, 1999, s. 113-114. Děj popisuje trochu jinak. Jakýsi křesťan, putoval do země Markomanů nad středním Dunajem, byl přijat u dvora krále, zapůsobil na Fritigil svým výkladem o milánském biskupovi Ambrožovi. Fritigil požádá hosta, aby se zmínil u Ambrože, že chce být poučena o víře. Biskup poslal dopis, který měl sloužit i jako katechismus.
Podle textů u internetu byl Paulinus jáhen a osobní tajemník Ambrože, křesťan na markomanském dvoře byl římský kupec, Fritigil se po obdržení dopisu odebrala do Milána sama, kde ale už Ambrže nezastihla mezi živými. (např. http://www.cestoudoemauz.wz.cz/taf/knih ... cy_s_3.htm ). Chtělo by to mít k dispozici to dílo od Paulina, v češtině nevím, že by vyšlo.
O sošce tu nemám psáno nic, gotickou sošku s šaty ve francouzském stylu žerošicím věnovala Eliška Rejčka po. r. 1322, kdy obec koupila., to je ta soška přenášená r. 1785.,např. http://farnost.katolik.cz/krpole/poute/ ... 990306.pdf
- Kateřina_z_Landštejna
- Vévodkyně
- Příspěvky: 410
- Registrován: 17 dub 2007 15:44
Re: Žarošice a Fritigil ?
Já jsem našla zmínky o tom, že Rejčka koupila Žarošice v r. 1322, jak zmiňuje Ingolf, a obratem je věnovala jí nově (1323) založenému klášteru cisterciaček jako letní sídlo (dokonce si tam jeptišky vybudovaly i lázeň) . Což by mohl být i důvod pro vybavení místního kostela soškou madony, eventuálně zařízení či nařízení přestavby stávajícího kostela. To, že sochu darovala kostelu přímo Rejčka, je zatím jen domněnka; byť logicky dovozovaná z podoby sochy s pracemi brněnské huti, jež pracovala pro Rejčku.
Měla by existovat zmínka o pouti k madoně do Žarošic z r. 1326, ale nedaří se mi zjistit pramen.
Všechny pověsti kolem sochy se objevují až v 18. století, takže to bude spíš moderní fantazie z doby poněkud přepjatého mariánského kultu
Část legendy kolem královny Fritigil může mít racionální jádro. Už někdy v 7. století po Moravě putovali irští mniši a zakládali zde poustevničky, které sloužily zároveň i jako kostelíky. Pro místní panovnici by tedy nebylo nic divného potkat mnicha a projevit zájem o jeho činnost. A pokud ji jeho učení zaujalo, mohla se stát křesťankou. Tihle poustevníci asi měli k místním lidem blíž než profesionální římští kněží - žili přímo mezi lidmi, zatímco profíci fungovali spíš systémem "služebních cest" za vybranými velmoži. Potíž s Iry byla ale ta, že liturgii prováděli v irštině a psali irsky irským písmem, takže jim asi nikdo nerozuměl![Doh! :doh:](./images/smilies/eusa/doh.gif)
Měla by existovat zmínka o pouti k madoně do Žarošic z r. 1326, ale nedaří se mi zjistit pramen.
Všechny pověsti kolem sochy se objevují až v 18. století, takže to bude spíš moderní fantazie z doby poněkud přepjatého mariánského kultu
![Smile :)](./images/smilies/icon/smile.gif)
Část legendy kolem královny Fritigil může mít racionální jádro. Už někdy v 7. století po Moravě putovali irští mniši a zakládali zde poustevničky, které sloužily zároveň i jako kostelíky. Pro místní panovnici by tedy nebylo nic divného potkat mnicha a projevit zájem o jeho činnost. A pokud ji jeho učení zaujalo, mohla se stát křesťankou. Tihle poustevníci asi měli k místním lidem blíž než profesionální římští kněží - žili přímo mezi lidmi, zatímco profíci fungovali spíš systémem "služebních cest" za vybranými velmoži. Potíž s Iry byla ale ta, že liturgii prováděli v irštině a psali irsky irským písmem, takže jim asi nikdo nerozuměl
![Doh! :doh:](./images/smilies/eusa/doh.gif)
Volo, multum, statim!
-
- Král
- Příspěvky: 1789
- Registrován: 28 říj 2009 11:55
- Bydliště: Kladno
- Been thanked: 1 time
Re: Žarošice a Fritigil ?
Jazyková bariéra nebyla. Iroskoti povinně museli mít jazyk místa. Místním příkladem je svatý Ivan, ač pozdní příklad iroskotských manýrů. Západní Slovan, mnich z Korwey, jako dceřiného kláštera Corbie v Normandii. Cíleně postevny v misijním území. Dle možností založit klášter. Například misijní biskup Pirmin. etc. Trochu odlišná liturgie, tzv. svatomartinská z Tours. Valná většina německých biskupství ovládaná iroskoty, i po Bonifácově reformě.Kateřina_z_Landštejna píše:Já jsem našla zmínky o tom, že Rejčka koupila Žarošice v r. 1322, jak zmiňuje Ingolf, a obratem je věnovala jí nově (1323) založenému klášteru cisterciaček jako letní sídlo (dokonce si tam jeptišky vybudovaly i lázeň) . Což by mohl být i důvod pro vybavení místního kostela soškou madony, eventuálně zařízení či nařízení přestavby stávajícího kostela. To, že sochu darovala kostelu přímo Rejčka, je zatím jen domněnka; byť logicky dovozovaná z podoby sochy s pracemi brněnské huti, jež pracovala pro Rejčku.
Měla by existovat zmínka o pouti k madoně do Žarošic z r. 1326, ale nedaří se mi zjistit pramen.
Všechny pověsti kolem sochy se objevují až v 18. století, takže to bude spíš moderní fantazie z doby poněkud přepjatého mariánského kultu![]()
Část legendy kolem královny Fritigil může mít racionální jádro. Už někdy v 7. století po Moravě putovali irští mniši a zakládali zde poustevničky, které sloužily zároveň i jako kostelíky. Pro místní panovnici by tedy nebylo nic divného potkat mnicha a projevit zájem o jeho činnost. A pokud ji jeho učení zaujalo, mohla se stát křesťankou. Tihle poustevníci asi měli k místním lidem blíž než profesionální římští kněží - žili přímo mezi lidmi, zatímco profíci fungovali spíš systémem "služebních cest" za vybranými velmoži. Potíž s Iry byla ale ta, že liturgii prováděli v irštině a psali irsky irským písmem, takže jim asi nikdo nerozuměl
Re: Žarošice a Fritigil ?
7. století je pro tohle téma pozdě, jedná se spolehlivě o konec 4. století. Iroskoti v 7. století zastihli slovanskou vládnoucí vrstvu, Fritigil náležela ke staršímu osídlení Markomanů (ti nezmizeli s Marobudem, i když o nich není tolik slyšet), už podle svého germánsky znějícího jména. Fritigil vstoupila do kontaktu se sv. Ambrosiem (Ambrožem), který zemřel v biskupské hodnosti r. 397 v Miláně. Příběh sepsal Ambrožův současník, jeho sekretář Paulinus. Místo misionáře měl na Fritigil zapůsobit římský kupec, ale fakt ten pramen nemám k dispozici..
-
- Král
- Příspěvky: 1789
- Registrován: 28 říj 2009 11:55
- Bydliště: Kladno
- Been thanked: 1 time
Re: Žarošice a Fritigil ?
Tomu rozumím, ale moje reakce byla na jiný předchozí text, týkající se 7. století.Ingolf píše:7. století je pro tohle téma pozdě, jedná se spolehlivě o konec 4. století. Iroskoti v 7. století zastihli slovanskou vládnoucí vrstvu, Fritigil náležela ke staršímu osídlení Markomanů (ti nezmizeli s Marobudem, i když o nich není tolik slyšet), už podle svého germánsky znějícího jména. Fritigil vstoupila do kontaktu se sv. Ambrosiem (Ambrožem), který zemřel v biskupské hodnosti r. 397 v Miláně. Příběh sepsal Ambrožův současník, jeho sekretář Paulinus. Místo misionáře měl na Fritigil zapůsobit římský kupec, ale fakt ten pramen nemám k dispozici..
Re: Žarošice a Fritigil ?
Ta moje právě taky.., na příspěvek od Kateřiny, ale i celkově jako konkretizování poměrů..
- Kateřina_z_Landštejna
- Vévodkyně
- Příspěvky: 410
- Registrován: 17 dub 2007 15:44
Re: Žarošice a Fritigil ?
Tak na Moravia Magna se dočítám trošku pravděpodobnější věci - a velmi zajímavé
Sice je to takové suché až syrové, ale zato mnohem pravděpodobnějščí než romantické pověsti o pohanské královně zamilované do křesťanského kupce
Zajímavá asi bude také kniha (pokud už ji někdo nezmínil): Jarmila Bednaříková - SŤEHOVÁNÍ NÁRODŮ
Tady by mělo být víc o Paulinovi a Fretele, hlavně o korespondenci s Ambrožem (?): documents.irevues.inist.fr/bitstream/handle/2042/618/56_II_1_2_08.pdf?...
A tady je popsán dopis Fretele a Sunniovi - ovšem od sv. Jeronýma, nikoli Ambrože (ale u anglických přepisů latinských jmen si nejsem někdy moc jistá)
Zjistila jsem, že bude zajímavějščí prošťourat cizojazyčné zdroje, protože problematiku rané christianizace Střední a Západní Evropy nazírají odborně, nikoli romanticky (nebo spíš tak nějak pověrčivě ulepeně svíčkobábovsky) jako české.
Sice je to takové suché až syrové, ale zato mnohem pravděpodobnějščí než romantické pověsti o pohanské královně zamilované do křesťanského kupce
![Smile :)](./images/smilies/icon/smile.gif)
Zajímavá asi bude také kniha (pokud už ji někdo nezmínil): Jarmila Bednaříková - SŤEHOVÁNÍ NÁRODŮ
Tady by mělo být víc o Paulinovi a Fretele, hlavně o korespondenci s Ambrožem (?): documents.irevues.inist.fr/bitstream/handle/2042/618/56_II_1_2_08.pdf?...
A tady je popsán dopis Fretele a Sunniovi - ovšem od sv. Jeronýma, nikoli Ambrože (ale u anglických přepisů latinských jmen si nejsem někdy moc jistá)
Zjistila jsem, že bude zajímavějščí prošťourat cizojazyčné zdroje, protože problematiku rané christianizace Střední a Západní Evropy nazírají odborně, nikoli romanticky (nebo spíš tak nějak pověrčivě ulepeně svíčkobábovsky) jako české.
Volo, multum, statim!
- Kateřina_z_Landštejna
- Vévodkyně
- Příspěvky: 410
- Registrován: 17 dub 2007 15:44
Re: Žarošice a Fritigil ?
k těm Irům (či Iroskotům) - já jsem se domnívala, že tu byli o dost dřív, ale tím 7. stoletím jsem si byla jistá. Tak jsem raději uvedla, to, co vím, nikoli to, co jen odhaduji
A díky za zajímavou informaci - že museli umět jazyk hostitelského národa, to jsem vůbec netušila!
![Smile :)](./images/smilies/icon/smile.gif)
A díky za zajímavou informaci - že museli umět jazyk hostitelského národa, to jsem vůbec netušila!
Volo, multum, statim!
-
- Král
- Příspěvky: 1789
- Registrován: 28 říj 2009 11:55
- Bydliště: Kladno
- Been thanked: 1 time
Re: Žarošice a Fritigil ?
To mám od Dr. Piťhy. Taky to docela vyplývá z úspěchů jejich misií. Spíše v německu, než u nás, ale u nás byli taky. Nakonec německé diecéze sv. Bonifáce byla pro nás misijními biskupstvími, s povinností například dodat liturgické knihy a kněze. Jak svědčí vatikánská knihovna a legendy o sv. Václavu. Což fungovalo jistě ještě dříve, než máme historické postavy našich dějin. Zvlášť na Moravě, kde je to celkem jasné archeologicky, před CM pasovská misie. Jazykově musel být pro Čechy vybaven i první biskup Thietmar. Jinak by tu nemohl vůbec být instalován.Kateřina_z_Landštejna píše:k těm Irům (či Iroskotům) - já jsem se domnívala, že tu byli o dost dřív, ale tím 7. stoletím jsem si byla jistá. Tak jsem raději uvedla, to, co vím, nikoli to, co jen odhaduji![]()
A díky za zajímavou informaci - že museli umět jazyk hostitelského národa, to jsem vůbec netušila!
Kdo je online
Uživatelé prohlížející si toto fórum: SeznamBot a 0 hostů